![](https://www.maidanmuseum.org/sites/default/files/styles/large/public/353862457_223056037223401_431959885986241329_n.jpg?itok=JR-VWapG)
Мистецький проєкт "Погляд з того боку" розповідає про людей, які перебувають по обидва боки невідомості – полонених і тих, хто чекає на повернення близьких додому. Чимало історій присвячено політв’язням із Криму та Донбасу, з якими родини втратили зв’язок іще 2014 року.
Її автори – фотограф Алекс Заклецький, польська журналістка Моніка Андрушевська та художник Сергій Захаров.
"Для мене ця історія почалась, коли в полон потрапили мої друзі у 2014 році. Я тоді робив все, щоб їх звільнили. Я усвідомив тоді, що це початок. Тоді стало зрозуміло, що в заручниках цілий півострів і цілий народ. З початком повномасштабного вторгнення кількість заручників стала зростати. Більшість представлених на фото героїв - немає в обмінному списку. Десь пробуксовують державні інституції, але не громадянське суспільство", — розповів один з авторів виставки, фотограф Алекс Заклецький.
Графіка художника Сергія Захарова розповідає про його досвід перебування у полоні в окупованому Донецьку. Згодом його роботи стали основою для створення графічного роману "Діра".
На виставці представлено 19 історій бранців кремля. Ви побачите світлини, експонати та графіку й зможете більше дізнатися про загратованих та зниклих безвісти українців
"Ця виставка – спроба підсилити голос рідних бранців кремля, які й досі не можуть зрозуміти де їхні батьки, чоловіки, діти" , — сказав Ігор Пошивайло, генеральний директор Національного музею Революції Гідності.
Ядвіга Лозинська востаннє чула голос свого сина Андрія, бійця 93-ї бригади, 5 вересня 2014 року. Тоді він повідомив, що потрапив у полон під час виходу сил АТО з Іловайська. Від того часу чоловік вважається зниклим безвісти.
"Біль залишається, а свобода поки недосяжна для нас і наших близьких. Я пригадую лист Нарімана, в якому він писав, що перед тим, як ФСБ його забрали, він поклав руку на плече батька, і написав там, що шкода, що було так швидко, а через рік батько його помер. Для кремля наші люди загроза тим, що вони не зламалися", — наголосив голова Меджлісу кримськотатарському народу Рефат Чубаров.
Працюючи над виставкою, митці прагнули показати життя людей, які чекають своїх близьких, та те, що не дає зламатися й втратити надію, попри невизначеність.
"Я часто представляюсь, як син шпигуна. Я дуже радію та пишаюсь тому, що російські пропагандисти сказали, що мій син хотів порушити космічний простір Росії", — розповів батько політвʼязня Петро Виговський.
Ви побачите не лише промовисті портрети родичів бранців кремля, полонених росією, викрадених та зниклих безвісти українців, а й особисті речі полонених. Саме вони не дають родинам зневіритися та втратити надію на повернення близьких.
На виставці представлені речі Геннадія Афанасьєва, колишнього бранця кремля та українського військового, який загинув торік на Луганщині.
"Це наша війна. Українці віддають своє життя, але одночасно ви захищаєте і нас. Ми багато працювали з кримськими сімʼями, які перебували в полоні росіян. Для нас честь бути поруч, слідкувати за цим, допомагати. І ми дуже хочемо, щоб з полону росіян повертались і наші громадяни. Ваша перемога – уде перемогою міжнародною", — сказав посол Польщі в Україні Бартош Ціховський.
У Галереї протестного мистецтва виставка триватиме до 13 серпня. Вхід – вільний.